![Dainis Gašpuitis](/sites/default/files/styles/author/public/images/infohub/2X4C9251_1.jpg?h=e5aec6c8&itok=8yxHqxCA)
Latvijā pēc bezdarba pieauguma gada sākumā līdz 7,2%, 2. ceturksnī bezdarba līmenis samazinājās līdz 6,9%.
Bezdarbnieku skaits ceturkšņa laikā saruka par 2,9 tūkstošiem, lai gan ilgstošo bezdarbnieku skaits palielinājās par 0,9 tūkstošiem. Nodarbinātības līmenis pakāpās līdz 64,3%.
Lai arī izaugsme otrajā ceturksnī bija vāja, sezonālo darbu iespējas ir iesildījušas darba tirgu. Tāpat vēlme saglabāt darbiniekus ir ļāvis noturēt tirgu no lielākām svārstībām. Sagaidāms, ka darba tirgus turpinās šūpoties līdzi ekonomikas diktētajām tendencēm.
Tādēļ neliels bezdarba kritums varētu turpināties arī trešajā ceturksnī, kas uz gada beigām piebremzēsies. Lēnīgā izaugsme norāda, ka darba vietu skaits šogad pieaugs lēni un izsvērti. Pozitīvas vēsmas turpināsies, bet līdz spēcīgākiem vējiem nāksies uzgaidīt.
Nākamgad, izaugsmei paātrinoties, bezdarba līmenis saruks straujāk, kad tas varētu arī pietuvoties 6%, kas tika sasniegts 2019. gada 4. ceturksnī.
Tuvāko ceturkšņu laikā neizteiksmīgs pieprasījuma pieaugums pēc darbiniekiem veidosies no pakalpojumu nozares. Savukārt nākamgad dinamismu darba tirgū iedos aktivitātes kāpums būvniecībā un atgūšanās apstrādes rūpniecībā.